“ВВЕЧЕРІ-стільці, Вранці -гроші”: головне -стільці, а судочинство-згодом -сьогодення української феміди або бойова готовність України розпочати переговори про вступ до ЄС.
“ОТАКА ФІГНЯ, МАЛЯТКА!”
Новини. Майно ліквідованого ОАС Києва продовжують передавати в інші суди,-пише Судово-юридична газета, 21 листопада 2023 року. Крісла, столи та лавки передадуть в Київський окружний адміністративний суд.
Цікаво,
А коли нарешті Київський окружний адміністративний суд почне виконувати свої функції належним чином, а саме, “справляти правосуддя” сівши на “передані стільці”?
МІСІЯ
Як зазначив, Президент України В. Зеленський, який ініціював створення Київського окружного адміністративного суду “у зв’язку з необхідністю забезпечення доступності правосуддя, права громадян на розгляд їх справ незалежним і безстороннім судом та підвищення рівня довіри до судової гілки влади”.
Нагадаю,
Аспекти та етапи президентської ” судової реформи” в дії
(отримуємо інформацію лише з офіційних джерел)))
Пригадаємо історичний перебіг подій
Субєкт законодавчої ініціативи Президент України В. Зеленський 13 квітня 2021 року вніс до Верховної Ради проект Закону про ліквідацію ОАСК
Інформація Офіційного порталу Верховної Ради України
Проект Закону про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду
- Номер, дата реєстрації:
- 5369 від 13.04.2021
- Номер, дата акту
від 13.12.2022
- Сесія реєстрації:
- 5 сесія IX скликання
- Включено до порядку денного:
- 2557-ІХ від 06.09.2022
- Редакція законопроекту:
- Основний
- Рубрика законопроекту:
- Правова політика
- Суб’єкт права законодавчої ініціативи:
- Президент України
- Ініціатор(и) законопроекту:
- Головний комітет:
- Маслов Д.В. Комітет з питань правової політики
- Інші комітети:
- Арістов Ю.Ю. Комітет з питань бюджету
- Радіна А.О. Комітет з питань антикорупційної політики
- Климпуш-Цинцадзе І.О. Комітет з питань інтеграції України до Європейського Союзу
- Текст законопроекту та супровідні документи:
- Документи, пов’язані із роботою:
Окремо пропоную зупинитись на “Пояснювальній записці” до проекту Закону, внесеного Президентом В. Зеленським
ПОЯСНЮВАЛЬНА ЗАПИСКА
до проекту Закону України “Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення
Київського міського окружного адміністративного суду”
- Обґрунтування необхідності прийняття законопроекту
Конвенція про захист прав та основоположних свобод людини визначає право на справедливий суд серед основоположних прав і свобод, які становлять підвалини справедливості та миру в усьому світі. Відповідно до статті 6 цієї Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Частиною другою статті 125 Конституції України визначено, що суд утворюється, реорганізується і ліквідовується законом, проект якого вносить до Верховної Ради України Президент України після консультацій з Вищою радою правосуддя.
30 липня 2020 року на вебсайті Офіційного інтернет-представництва Президента України було оприлюднено електронну петицію № 22/102742-еп “Щодо ліквідації Окружного адміністративного суду м.Києва”, яку підтримало понад 25 тисяч громадян України.
Відповідно до вимог Конституції України Глава держави провів консультації з Вищою радою правосуддя щодо питання ліквідації Окружного адміністративного суду міста Києва.
Вища рада правосуддя у своєму консультативному висновку від 4 березня 2021 року не висловила позиції щодо підтримки чи непідтримки законопроекту, зазначивши, що “реалізація вказаного законопроекту не видається можливою до моменту створення та початку роботи повноважного складу Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, оскільки переведення суддів із ліквідованих до новоствореного суду може відбуватися виключно на підставі та в межах рекомендацій Вищої кваліфікаційної комісії суддів України”.
Виходячи з викладеного вище, Глава держави вносить до Верховної Ради України доопрацьований після консультацій з Вищою радою правосуддя законопроект “Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду”.
- Мета законопроекту
Проект Закону розроблено у зв’язку з необхідністю забезпечення доступності правосуддя, права громадян на розгляд їх справ незалежним і безстороннім судом та підвищення рівня довіри до судової гілки влади.
- Загальна характеристика і основні положення законопроекту
Законопроектом передбачається:
ліквідувати Окружний адміністративний суд міста Києва;
утворити Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві та визначити, що територіальна юрисдикція Київського міського окружного адміністративного суду поширюється на місто Київ;
установити, що з дня набрання чинності Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя, а розгляд і вирішення адміністративних справ, підсудних цьому суду, до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду здійснюватиметься Київським окружним адміністративним судом.
Задля належної реалізації цього законопроекту також вноситься проект Закону України “Про внесення зміни до розділу XII “Прикінцеві та перехідні положення” Закону України “Про судоустрій і статус суддів”.
Обидва законопроекти є змістовно пов’язаними, їх розгляд, прийняття та набрання чинності мають відбуватися одночасно.
- Стан нормативно-правової бази у вказаній сфері правового регулювання
Регулювання правовідносин у зазначеній сфері здійснюється Конституцією України, Кодексом адміністративного судочинства України, Законом України “Про судоустрій і статус суддів”.
- Фінансово-економічне обґрунтування
Реалізація положень законопроекту здійснюватиметься у межах коштів, передбачених у Державному бюджеті України на відповідний рік на фінансування органів у системі правосуддя.
- Прогноз соціально-економічних та інших наслідків прийняття законопроекту
Прийняття відповідного Закону України допоможе підвищити рівень довіри до судової гілки влади та забезпечити функціонування незалежного та неупередженого суду, що відповідатиме високим суспільним очікуванням та запиту на справедливість.
Заступник Керівника
Офісу Президента України А.Смирнов
Для довідки
Юрисдикція та повноваження адміністративних судів, порядок здійснення судочинства в адміністративних судах, встановлені Кодексом адміністративного судочинства України.
Згідно зі статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб’єктів владних повноважень.
Згідно зі статтею 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб’єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:
1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;
2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;
3) визнання дій суб’єкта владних повноважень протиправними та зобов’язання утриматися від вчинення певних дій;
4) визнання бездіяльності суб’єкта владних повноважень протиправною та зобов’язання вчинити певні дії;
5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб’єкта владних повноважень;
6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 – 4 цієї частини та стягнення з відповідача – суб’єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.
Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб’єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб’єктів владних повноважень.
Суб’єкт владних повноважень – орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб’єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.
Розмежування предметної юрисдикції адміністративних судів
Місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні:
1) адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб’єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності;
2) адміністративні справи, пов’язані з виборчим процесом чи процесом референдуму, щодо:
оскарження рішень, дій чи бездіяльності дільничних виборчих комісій, дільничних комісій з референдуму, членів цих комісій;
уточнення списку виборців;
оскарження дій чи бездіяльності засобів масової інформації, інформаційних агентств, підприємств, установ, організацій, їх посадових та службових осіб, творчих працівників засобів масової інформації та інформаційних агентств, що порушують законодавство про вибори та референдум;
оскарження дій чи бездіяльності кандидата у депутати сільської, селищної ради, кандидатів на посаду сільського, селищного голови, їх довірених осіб;
3) адміністративні справи, пов’язані з перебуванням іноземців та осіб без громадянства на території України, щодо:
примусового повернення в країну походження або третю країну іноземців та осіб без громадянства;
примусового видворення іноземців та осіб без громадянства за межі України;
затримання іноземців або осіб без громадянства з метою їх ідентифікації та (або) забезпечення примусового видворення за межі території України;
продовження строку затримання іноземців або осіб без громадянства з метою їх ідентифікації та (або) забезпечення примусового видворення за межі території України;
затримання іноземців або осіб без громадянства до вирішення питання про визнання їх біженцями або особами, які потребують додаткового захисту в Україні;
затримання іноземців або осіб без громадянства з метою забезпечення їх передачі відповідно до міжнародних договорів України про реадмісію;
4) адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби щодо виконання ними рішень судів у справах, визначених пунктами 1 – 3 частини першої цієї статті.
Окружним адміністративним судам підсудні всі адміністративні справи, крім визначених частиною першою цієї статті.
Закон прийнято, Указ Президентом підписано-результат: ПАРАЛІЧ СУДОВОЇ ВЛАДИ ( а стільки благих “намірів” і багатообіцяючих тверджень в обгрунтуванні президентської ініціативи закарбовано на папері (було))
Як то, “прийняття відповідного Закону України допоможе підвищити рівень довіри до судової гілки влади та забезпечити функціонування незалежного та неупередженого суду, що відповідатиме високим суспільним очікуванням та запиту на справедливість”
Приклад із життя.
Реальні історії або як мордують “громадян України”.
Це- моя історія- “запит на справедливість” (як каже Президент В. Зеленський)
Оскільки наразі всі справи після ліквідації ОАСК розглдяються У Київському окружному адміністративному суді, то і прямуємо)) свій “запит на справедливість” (за “своєчасним і неупередженим розглядом”) до Київського окружного адмінсуду.
Так , наприклад, я , громадянка України Іскова Н. М., подала позовну заяву до Київського окружного адміністративного суду 31 жовтня 2023 року (рекомендоаним поштовим відправленням), звернувшись до суду за захистом та відновленням своїх порушених прав і як доброчесний громадянин України сплатила судовий збір, чим поповнила ))) Державний бюджет України.
Уповноважена особа Київського окружного адміністративного суду 2 листопада особистим підписом ( на поштовому рекомендованому відправленні) засвідчила отримання судом даної позовної заяви.
Пройшов МІСЯЦЬ!
Жодної інформації про на сайті суду не має, ні у списку автоматично розподілених судових справ, ні у інформації про стадії розгляду.
Якщо хтось наівний спробує зателефонувати до суду за довідковою інформацією, не дивуйтесь, на Вас чекатиме розчарування, бо за вказаними на офіційній сторінці суду контактними телефонами ніхто слухавки не бере:
Отримуємо інформацію із “офіційних джерел”,
Телефонуємо до Єдиного контак-центру судової влади України (тел. 0442073546)
16 листопада 2023 року оператор Єдиного контак-центру судової влади України на наш телефонний запит луб’язно надає мобільний телефон особи канцелярії, як зазначає, Київського окружного адмінсуду : (093)6556910 , такого телефонного абонента, як потім ми з’ясували, не існує .
Не полишаємо спроб отримати інформацію.
Повторно телефонуємо до Єдиного контак-центру судової влади України, інший оператор контакт-центру судової влади вічливо та відверто розповідає нам, що “Київський окружний адміністративний суд дуже завантажений”, рекомендує чекайти “автоматизованого розподілу” “можливо” місяць і більше”!!
Таким чином,
![Майно ліквідованого ОАС Києва продовжують передавати в інші суди](https://i0.wp.com/sud.ua/uploads/news/2023/11/21/50bf070fa5a39e338de7e2ae14c78172789eb344.jpg?w=747&ssl=1)
Майно ліквідованого у грудні 2022 року Окружного адміністративного суду міста Києва поступово продовжують передавати в інші суди.
Згідно з рішення в. о. голови Державної судової адміністрації від 17 листопада 2023 року, протягом місяця Київський окружний адміністративний суд (КОАС) отримає з ОАС Києва:
- 2 столи для судових засідань
- 6 крісел «Дипломат» міні
- 4 столи письмових
- 2 столи для секретаря судового засідання
- 4 лавки
Після ліквідації ОАС міста Києва майно суду неодноразово передавалося іншим судам та органам суддівського врядування.
Зокрема, чимала кількість технічного та комп’ютерного обладнання раніше була передана у розпорядження ВККС, КОАС, Господарського суду міста Києва та Херсонського апеляційного суду.
“ВВЕЧЕРІ-стільці, Вранці -гроші”
ЩО скажуть “партнери” або бойова готовність України розпочати переговори про вступ до ЄС.
«Стратегія розвитку системи правосуддя та конституційного судочинства на 2021-2023 роки визначила основні напрями реформ у секторі юстиції, зокрема реорганізацію місцевих судів, реформу ключових органів судового управління, консолідацію ключової функції Верховного Суду для забезпечення єдності практики, розвитку альтернативного вирішення спорів, відбору нових суддів, реформи прокуратури, а також реформи Конституційного Суду. Частину реформаторських заходів, передбачених стратегією, було реалізовано належним чином. Формальної оцінки реалізації стратегії не проводилось. Нову стратегію реформи системи правосуддя у відповідь на виклики воєнного часу все ще необхідно розробити прозоро та інклюзивно і прийняти», зазначається у Звіті Європейської комісії за результатами оцінки готовності України розпочати переговори про вступ до ЄС.
Серед конкретних заходів у сфері судочинства, Єврокомісія визначила, зокрема, що після ліквідації Окружного адміністративного суду Києва має бути створено новий адміністративний суд, який розглядатиме справи за участю центральних органів влади та укомплектований належним чином перевіреними суддями.
“Україна має чітку позицію все реалізувати , бути повністю готовою до початку переговорів” (В. Зеленський)
ЕПІЛОГ
P.S. Можливо, Президент України (суб’єкт владних повноважень, ініціатор реформ ) не отримує достовірної об’єктивної інформації про хід, перебіг та результати своїх ініціатив?
Кажуть в народі вже гуляє вислів, “в Україні полюбляють затівати реформи, бо так легше приховати невміння правити”, варто “заварити кашу”, а далі будь, що буде…
Last Updated on 11.06.2024 by iskova